Mis on petturisündroom?
Sul võib olla imeilus kodu, armastav kaaslane ja parim töö, kuid sa tunned ikka, et ei vääri seda ja on kõigest aja küsimus, mil teisedki sellest aru saavad. Iseendas, oma võimetes ja oskustes kahtlemine võib aga viia nõndanimetatud petturisündroomini.
![Mis on petturisündroom?](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/baef17a0-29ee-11ed-8748-1bba44a5cbf8.jpg?noup&w=1200&h=711&fx=0.517065&fy=0.643478&ch=0.3746&cw=1&cx=0&cy=0.4707&r=16:9&rotate=0&flip=0)
Lihtsalt öeldes on see olukord, kus inimene pelgab, et jääb kohe vahele – peagi mõistavad ka teised, et ta pole nii andekas või pädev midagi ja kõik tema saavutused on vaid hea õnne tulemus. Pidev kahtlemine sillutab teed rahulolematuseni oma töö ja tegemistega, arvamuseni, et ollakse teiste silmis ülehinnatud, ning hüvede vältimise („Ma ei vääri kõrgemat palka“) ja kiituse tõrjumiseni.
Tihtipeale esineb seisund karjäärialaselt edukatel inimestel, kes võivad hakata oma õnnestumisi ise pidurdama, sest pelgavad, et nende „pettus“ paljastatakse.
Kuidas mõelda tervislikumalt?
„Usun, et igasugune enese parem mõistmine annab elule palju juurde,“ sõnab psühholoog-pereterapeut Marlen Tammsaar-Ojamets. Kui tahad endast rohkem aru saada, siis tuleb selle nimel tööd teha ja vaadata otsa valukohtadele. „Kui sada inimest ütleb, et oleme imelised, siis usume seda, aga kui üks inimene ütleb, et me ei tee piisavalt ja pole midagi väärt, siis millegipärast usume ka seda. Ja mitte ainult: tavaliselt kaalub kehv hinnang üle kõik positiivse.“
Tammsaar-Ojamets rõhutab, et kuigi enesearmastust mõjutavad erisugused tegurid lapsepõlvest, siis see pole ainus faktor meie siseelu ja enesehinnangu kujunemisel – oma roll on ka hilisematel kogemustel. „Kuigi minevikku ei ole võimalik muuta, saab seda analüüsida, et aru saada, kes me tegelikult oleme või olla tahame.“
Tunned, et ükskõik kui palju sa ka pingutaks, pole see kunagi piisav? Loe lähemalt SIIT.